31. 5. 2021
Zdroj: Simone Crespiatico / Shutterstock.com
Ještě několik desítek let před druhou světovou válkou a holocaustem se Němci dopustili jiné strašlivé genocidy. Co se tehdy stalo a proč se Německo rozhodlo podpořit pozůstalé až teď?
Během let 1884 a 1915 byla dnešní jihoafrická Namibie kolonií Německa. Tehdejší název země byl Německá jihozápadní Afrika a její okupanti se tu během té doby dopustili hrozných zločinů na domorodých obyvatelích.
V letech 1904 až 1908 tu Němci krvavě potlačili povstání zdejších obyvatel a podle historiků povraždili zhruba 65 až 105 tisíc etnických Hererů a Namů. Mnoho dalších bylo mučeno nebo zavezeno do pouští, kde trpěli hladem.
Od roku 2015 proto namibijská a německá vláda jednají o vyplacení kompenzací ze strany bývalých kolonistů za masakry způsobené na počátku 20. století.
Agentura DPA oznámila, že se to konečně, po téměř 6 letech, povedlo. Německo se totiž zavázalo, že během následujících třiceti let do této jihoafrické země investuje 1,1 miliardy eur (přes 28 miliard korun). Zároveň akty spáchané na tamních domorodcích oficiálně označí jako genocidu. Německý prezident Frank-Walter Steinmeier by měl zhruba dvou a půl milionovou Namibii při příští oficiální návštěvě požádat o odpuštění.
„Náš cíl byl a stále je najít společnou cestu k opravdovému připomenutí a usmíření s obětmi… Oficiálně budeme nyní tyto události nazývat podle toho, jaké jsou z dnešní perspektivy: genocidou,“ citoval deník The Guardian prohlášení německého ministra zahraničí Heiko Maase.
Více než miliarda eur by měla v Namibii putovat zejména do projektů na rozvinutí infrastruktury, územní reformy, zásobování vody nebo vzdělávání. Do projektů by měly být zapojeni potomci Hererů a Namů, kteří tvoří etnickou menšinu ve všech sedmi zasažených regionech.
Ačkoliv německá strana považuje dohodu za úspěšnou, části Namibijců se nelíbí. V dokumentu, kterou se zástupci obou zemí chystají podepsat, totiž chybí slova jako „odškodnění“ nebo „kompenzace“ kvůli tomu, že by poté mohly právními kroky po Německu žádat finanční odškodnění i jiné země.
Je proto možné, že v budoucnu bude Namibie žádat další vyrovnání. „Je to základ pro první krok, kterým je omluva. Tu by měly následovat reparace,“ řekl podle deníku The Guardian mluvčí namibijského prezidenta. Jeho vláda už vloni odmítla nabídku Německa na odškodnění ve výši 10 milionů eur.
Autor: Petr Hejčl